![](https://images.ohmyhosting.se/8soOypY9JLS6lP_PjPbscddYRls=/704x400/smart/filters:quality(85)/https%3A%2F%2Fhejengagemang.se%2Fwp-content%2Fuploads%2F2024%2F09%2FHejEngagemang-Artiklar_7-Chef-till-coach.png)
Bara för att du mår bra i ditt arbete behöver du inte vara engagerad och bara för att du är engagerad behöver det inte betyda att du mår bra. Engagemang och välmående är inte samma sak, men de är tätt sammankopplade och de påverkar varandra ömsesidigt och ger varandra kraft.
10/07/24
Enligt forskningen är engagerade medarbetare i högre grad gladare och mer välmående. Samtidigt finns en risk att överengagerade medarbetare tippar över och blir utmattade och utarbetade medarbetare är inte helt oväntat mindre motiverade och mindre produktiva. Förståelsen för hur det hela hänger ihop är viktig för att kunna maximera produktiviteten i en organisation utan att riskera att människor drabbas av utmattning.
Gallup ser i sina underökningar att det finns en stark koppling mellan engagemang och välmående, något som i sin tur påverkar prestationerna. Men man ser inte bara en korrelation här utan det som händer vid bättre välmående är att det gör att de positiva effekterna av engagemanget ökar. Vilket ger prestationer som når en nivå som inte hade kunnat nås med endast högt engagemang!
Det betyder att det ena förvisso fungerar utan det andra till viss del, men framför allt så förstärker de effekten av varandra. Något som gör det hela ganska spännande. Och viktigt.
Så vad vi behöver göra är att se engagemang och välmående som separata men sammankopplade bidragande faktorer till produktivitet och prestationer. När engagemang och välmående får verka tillsammans så kommer det att ske underverk eftersom risken för utmattning minskar, produktiviteten ökar, människor tenderar att vilja stannar kvar och samarbetena blomstrar.
Högpresterande och välmående team utmärker sig genom att de delar ett tydligt och meningsfullt syfte, de kompletterar varandra kompetensmässigt och de har en bra kommunikation med hög psykologisk trygghet. I sådana team samarbetar man bra, man bryr sig om varandra och varandras mående.
Ledarens roll är avgörande för att skapa den här typen av team. Och den ledaren är tydlig, inkluderande, följer upp, ger återkoppling och visar uppskattning. Dessutom behöver organisationens syften kommuniceras tydligt och ofta, möjlighet till individuell utveckling behöver ges, teamets mål måste vara tydliga och kopplade till organisatorisk tillväxt, medarbetarna behöver kunna göra det de är bra på, fira små segrar och stötta i utmanande perioder och dessutom behöver man involvera och vara transparent i hur det går för organisationen och dess olika satsningar.
Ingen liten uppgift man har som ledare alltså. Men det stannar inte där, för det här är saker som enligt forskningen främjar engagemang. En ledare behöver utöver det här – just för att skapa hållbart engagemang med hållbara resultat över tid – även säkerställa och skapa förutsättningar för medarbetarnas välmående.
Det kan vara svårt att se varje individ och gruppens behov när det gäller balansen mellan engagemang, prestation och välmående. Symptom på utmattning, felriktat fokus, oengagerade medarbetare och bristfälliga prestationer visar sig inte på samma sätt i alla team. Därför är det viktigt att man som ledare regelbundet stämmer av hur det går och hur man mår både genom samtal och medarbetarundersökningar. Och verkligen lär känna sina medarbetare och får inblick i hur de mår och samverkar i gruppen.
För att inte riskera att överengagerade medarbetare hamnar i gränslandet för utmattning behöver man som ledare vara extra tydlig med förväntningar. Det finns gränser för vad som skapar balans i livet. Och de gränserna behöver förtydligas från arbetsgivarens håll. Man behöver alltså som arbetsgivare skapa förutsättningar för att det ska finnas en balans mellan arbete och övrig tid för familjeliv och fritidssysslor. Detta kan man bland annat göra genom att begränsa förekomsten av övertidsarbete och komma ifrån tanken om att övertidsarbetet skulle vara någonting bra, när det egentligen är en varningssignal på att det finns risk för utmattning och att det är obalans i arbetsbelastningen.
Prioriterar man välmående och ser varje team och individ, så skapar man förutsättningar för engagemang genom att medarbetarna är nöjdare, de har en bättre balans i vardagen, inte är lika stressade och blir mer motiverade, samvetsgranna och lojala.
För att verkligen lyckas som ledare krävs det en väl genomtänkt strategi som går hand i hand med organisatoriska mål och värderingar. Och välmående ska inte bara anses viktigt utan faktiskt som en nödvändighet för organisationens framgångar och existens. Ledarna måste föregå med gott exempel och visa ett genuint åtagande när det gäller medarbetarnas välmående. Det ska genomsyra såväl policies, den strategiska kommunikationen och operationella processer – alltså både det man säger och det man gör.
Ledarna måste föregå med gott exempel och visa ett genuint åtagande när det gäller medarbetarnas välmående.
Mot bakgrund av detta behöver man sätta specifika mål som är relaterade till både engagemang och välmående, som till exempel att minska på stressrelaterad sjukfrånvaro, eller förbättra vissa nyckelområden i medarbetarundersökningarna. Även dessa mål ska alltså ingå i det strategiska arbetet i organisationen. De måste alltså vara tydliga och uttalade för att säkerställa att alla vet vad som förväntas av en och vad man som medarbetare kan förvänta sig av sin arbetsgivare.
Arbetet med att skapa förutsättningar för engagemang och välmående kräver kontinuerliga insatser och ständig översyn. Som organisation behöver man därför se till att ledarna har vad som krävs. En ledare har möjlighet att både lyfta och bryta ner en medarbetare så se till att de kan stötta, coacha, ge utrymme åt medarbetarna att växa, säkerställa den psykologiska tryggheten och förstå vikten av välmående och engagerade medarbetare. Det är ledarna som skapar kulturen genom vad de säger och gör. När de tydligt prioriterar välmåendet hos sina anställda och sig själva så sänder det starka signaler som genomsyrar hela organisationen.
Varje ledare behöver också ha den kunskap som behövs när det gäller att se tidiga tecken på stress. Att kunna bemöta en stressad medarbetare med empati är en oumbärlig förmåga. Men det är också av största vikt att ledaren vet hur man skapar en hälsosam arbetsmiljö och vilka verktyg som krävs för att både mäta och förbättra arbetsvardagen för de anställda.
Men även om ledarna är tränade och har kunskap så måste synen på engagemang och välmående också genomsyra hela kulturen. Eftersom vi vet att välmående och engagemang förbättrar arbetsprestationer så förstår vi ju snabbt att effekten även syns på sista raden i balansräkningen. Det syns tydligt om man har välmående och engagerade medarbetare eller inte. Och arbetet med att skapa rätt förutsättningar för det börjar med ett gott ledarskap.
Jag godkänner att min e-postadress sparas enligt HejEngagemangs villkor